DÜBELRE NEHEZEDŐ TERHELÉS
A dübelre nehezedő terhelést meghatározza:
- a méret
- az irány
- a rögzítési pont
Az erő iránya meghatározza, hogy az szakítóerő, nyomóerő vagy nyíróerő. A szakító és nyomóerők hosszanti irányban hatnak a dübelre. A nyíróerők derékszögben hatnak rá. Ezeket a szerkezetből eredő erőket a dübelnek fel kell fognia. Gyakran különböző erők kombinációja lép fel, amiknek egy eredő terhelése hat a dübelre. Ha az erők az építőanyag felületétől egy bizonyos távolságra lépnek fel, az elhajláshoz vezet.
Egy szerkezetre ható erők eloszlásának kiszámítása eredményezi a rögzítésre ható eredő terhelést. A további számításokban a biztonsági tényezőket is figyelembe veszik. A biztonsági tényezőt egy építészmérnök számítja ki, a biztonsági kockázatok és a biztonsági útmutatók alapján. Egy dübel kiválasztásakor értékelni kell ezeket a kockázatokat. Az európai technikai engedélyek és az amerikai útmutatók a szerkezeti rögzítések elemeinek használatához jellemzőként határozzák meg, hogy a terhelés statikus vagy majdnem statikus. A gyakorlatban viszont nem statikus vagy dinamikus terhelések is előfordulnak, például darus szerkezeteknél, lifteknél, vagy gépeknél. A dinamikus terhelésnek kitett elemeket csak speciálisan tesztelt dübelekkel rögzíthetjük. A dinamikus terhelés egy sajátos formája az ütközésekből, földrengésből vagy robbanásból eredő sokkszerű hirtelen terhelés. A sokk terhelés elviselésére alkalmas kötőelemeken feltüntetik a sokk terhelhetőség engedélyét.
![](/medias/IMG-01.png?context=bWFzdGVyfHJvb3R8MTQwNTc5fGltYWdlL3BuZ3xoMWYvaDUxLzg4MDI3Nzk2NjAzMTgucG5nfGFhMDQxNmM1YThkZDk5YzcxOThkYmY5OTIzMTc0MDhhMmE2ZGZiNWFmNmU4ODdlZWE2NmMxZWUzZTZhMzIzNmM)
1. Feszültség
2. Nyomás
3. Nyírás
4. F = Ferde irányú feszítés = a tengely irányú és a nyíróerő kombinációja
5. F +csavaró terhelés = a feszítő- és nyíróerő kombinációja "e" távolságból
6. V + csavaró terhelés = nyíróerő "e" távolságban